Na ovoj stranici SKGO objavljuje odgovore Stručne službe SKGO na pitanja koja iz lokalnih uprava dobija u vezi sa funkcionisanjem lokalne samouprave u različitim oblastima i sa primenom nadležnosti i poslova gradova i opština.
Odgovori su dati polazeći od prethodnih iskustava, uvida i gledišta Stručne službe SKGO o primeni nadležnosti lokalne samouprave, od potvrđene dobre prakse u gradovima i opštinama, kao i od iskustava saradnje SKGO sa partnerima iz republičkih institucija i različitih organizacija koje sarađuju sa lokalnim vlastima u Srbiji. Odgovori Stručne službe SKGO ne predstavljaju zvanično tumačenje primene propisa koji uređuju rad lokalnih vlasti, nego njeno mišljenje u vezi sa konkretnim pitanjem koje je postavljeno.
Baza pitanja i odgovora može se pretraživati preko pojma koje se pojavljuje u određenom pitanju ili odgovoru i preko tematskih oblasti, odnosno podtema, koje čine delove nadležnosti lokalne samouprave u Republici Srbiji.
Sve predloge i komentare u vezi sa ovim servisom možete poslati na e-mejl pitaj@skgo.org
Postavite pitanjeKada se sportska organizacija u oblasti sporta obrati JLS za pribavljanje mišljenja za organizaciju sportskog takmičenja koje je planirano da se održi na teritoriji JLS, šta je potrebno da sportska organizacija dostavi od dokumentacije uz podneti zahtev? Koja sve mišljenja/saglasnosti organizacija mora da pribavi pre nego što se obrati JLS?
Potrebno je navesti koji je rang takmičenja u pitanju. Ako su u pitanju velika međunarodna sportska takmičenja, a koja su definisana članom 163. Zakona o sportu, ona uključuju:
U članu 162. Zakona o sportu navedeno je šta je sve potrebno za kandidovanje za organizaciju velikog međunarodnog sportskog takmičenja na teritoriji Republike Srbije pre podnošenja kandidature, a što podrazumeva da sportska organizacija:
Poslovi koordinatora Interresorne komisije počeli su da se obavljaju od marta 2019. godine i izveštaj koji treba da se dostavi do marta 2019. godine nije dostavljen. Da li je IRK nadležna da to uradi i kako postupiti u tom sliučaju?
U skladu sa članom 10. Pravilnika o dodatnoj obrazovnoj, zdravstvenoj i socijalnoj podršci detetu, učeniku i odraslom, a kojim se definiše praćenje i ostvarivanje predložene dodatne podrške se navodi: "Komisija je obavezna da dostavlja redovne izveštaje o svom radu i o predloženoj i ostvarenoj podršci opštinskoj, odnosno gradskoj upravi dva puta godišnje: za prvu polovinu godine do 1. avgusta i Zbirni izveštaj za kalendarsku godinu, do 1. marta naredne godine na Obrascu 4. Zbirni izveštaj, nakon što ga usvoji opštinsko/gradsko veće, Komisija dostavlja resornim ministarstvima".
Preporuka Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, je da jedinice lokalne samouprave koje nisu dostavile izveštaj za 2018. godinu do 1. marta 2019. godine, da ga popune elektronskim putem, na odgovarajućem obrascu i da ga tako popunjenog dostave na e-mail adresu: inkluzija@mpn.gov.rs
Da li se član 138. Zakona o sportu u kojem se navodi da se jednoj organizaciji u oblasti sporta ne može odobriti više od 20% sredstava od ukupne sume sredstava budžeta JLS predviđenih za finansiranje programa iz oblasti sporta, odnosi ili ne odnosi i na godišnji program teritorijalnog sportskog saveza?
Članom 138. Zakona o sportu kojim propisano je da se jednoj organizaciji u oblasti sporta ne može odobriti više od 20% sredstava od ukupne sume budžeta JLS predviđenih za finansiranje programa u oblasti sporta, i odnosi se i na godišnje programe teritorijalnih sportskih saveza.
Dakle, smatramo da i za teritorijalne sportske saveze važi zakonom propisano ograničenje od 20%.
Odlukom Ustavnog suda koja je objavljena 26.12.2018. godine, utvrđeno je da Odluka o naknadi za zaštitu i unapređivanje životne sredine (po kojoj je Odeljenje za LPA utvrđivalo obaveze na ime naknade u periodu od 2010-2018. godine) nije u saglasnosti sa zakonom. Imajući u vidu da, su na računu pomenute naknade ostala dugovanja, nejasno je da li su ona nakon objavljivanja Odluke Ustavnog suda, naplativa? Ukoliko nisu, šta raditi, tj. na koji način odvojiti “stara” dugovanja od novoutvrđenih obaveza?
Kad Ustavni sud utvrdi da drugi propis ili opšti akt nije u saglasnosti sa zakonom i drugim republičkim propisom, taj propis ili opšti akt prestaje da važi danom objavljivanja odluke Ustavnog suda u "Službenom glasniku Republike Srbije”.
Kad Ustavni sud odredi način otklanjanja posledica koje su nastale usled primene opšteg akta koji nije u saglasnosti s Ustavom ili zakonom, odluka Ustavnog suda ima pravno dejstvo od dana njenog objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije".
Propisi i drugi opšti akt i doneti za izvršenje zakona i drugih propisa za koje se odlukom Ustavnog suda utvrdi da nisu u saglasnosti s Ustavom i zakonom, neće se primenjivati od dana objavljivanja odluke Ustavnog suda, ako iz odluke proizilazi da su ti propisi i drugi opšti akti nesaglasni Ustavu ili zakonu.
Izvršenje pravosnažnih pojedinačnih akata donetih na osnovu propisa koji se više ne mogu primenjivati, ne može se ni dozvoliti ni sprovesti, a ako je izvršenje započeto - obustaviće se.
Svako kome je povređeno pravo konačnim ili pravosnažnim pojedinačnim aktom, donetim na osnovu zakona ili drugog propisa i opšteg akta, za koji je odlukom Ustavnog suda utvrđeno da nije u saglasnosti s Ustavom ili zakonom, ima pravo da traži od nadležnog organa izmenu tog pojedinačnog akta.
Predlog za izmenu konačnog ili pravosnažnog pojedinačnog akta, donetog na osnovu zakona ili drugog propisa i opšteg akta, za koji je odlukom Ustavnog suda utvrđeno da nije u saglasnosti s Ustavom ili zakonom, može se podneti u roku od šest meseci od dana objavljivanja odluke u "Službenom glasniku Republike Srbije", ako od dostavljanja pojedinačnog akta do podnošenja predloga ili inicijative za pokretanje postupka nije proteklo više od dve godine.
Prema navedenom, nakon objavljivanja odluke Ustavnog suda ne mogu se preduzimati nikakve mere naplate.
Mišljenje Ministarstva finansija_ sporna i dubiozna potraživanja.pdf
Interresornoj komisiji podnesen je zahtev za odlaganje upisa u prvi razred – po drugi put – od strane roditelja deteta koje ima višestruke smetnje u razvoju. Da li u tom slučaju, koordinator može da odbaci ovaj zahtev na osnovu člana 4. stav 3. Pravilnika o dodatnoj obrazovnoj, zdravstvenoj i socijalnoj podršci, odnosno člana 18. stav 2. Zakona o osnovama sistema i obrazovanja? Da li to može da se uradi zaključkom (rešenjem) o nenadležnosti za odlučivanje, ili to mora da uradi Komisija svojim mišljenjem?
U skladu sa čl. 4. stav 3. Pravilnika o dodatnoj obrazovnoj, zdravstvenoj i socijalnoj podršci detetu, učeniku i odraslom, odnosno čl. 18. stav 2. Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koordinator se može pozvati u odgovoru roditelju, a koji propisuju mogućnost odlaganja upisa u osnovnu školu samo za jednu godinu.
Pošto se radi o detetu sa višestrukim smetnjama, smatramo da je neophodno i mišljenje nadležne IRK, jer u tom mišljenju treba da se nađu sve mere dodatne podrške neophodne za uključivanje ovog deteta u obrazovanje.